Entre moltes caigudes també hi ha assoliments. Una mare jove d'uns 35 anys em preguntava l'altre dia com aconseguien a la seva escola que els companys que no havien rebut el basc a casa aprenguin i parlin tan bé com els nens i nenes que eren euskaldunes de casa. A l'escola hi havia molts nens de cases no vascófonas, no s'agrupaven en funció de l'idioma matern, l'escola estava situada en un poble i un entorn castellanitzat, moltes activitats extraescolars funcionaven al poble en castellà… La pregunta em va donar què pensar, i parlem de les claus d'aquell èxit de llavors. Si era el nombre d'alumnes de l'aula, el sistema d'agrupament, el compromís dels pares, la militància dels professors, la pedagogia que s'utilitzava, la força d'aquella comunitat… Tindria una mica de tot, però és cert que aconseguia euskaldunizar a aquests nens i joves.
Avui és difícil que una escola d'un entorn no gaire euskaldun euskaldunice euskaldunice als nens, i no és fàcil desgranar les claus de la falta d'èxit. Serà una mica de tot, però la veritat és que no ho aconsegueix. En els últims anys he conegut diverses iniciatives, tant públiques com voluntàries, per a ajudar a millorar la competència en basca dels nens. La majoria, o tots, estan dirigits a nens i joves de famílies nouvingudes i tots ells s'ofereixen fora de l'horari escolar. Amb respecte i admiració cap a aquestes iniciatives (conec també als militants que fan classes a les seves cases particulars als nens i nenes que han vingut al poble durant l'estiu), no sé si és millor demanar una hora o una cosa així als nens que passen cinc o sis hores a l'escola.
El programa català s'ofereix a adolescents nouvinguts perquè adquireixin el coneixement mínim del català abans de la seva incorporació a l'escola
En relació a aquests reforços, m'ha semblat interessant una experiència que s'ha fet a Catalunya. Es tracta d'un programa pilot que s'ha posat en marxa al llarg del curs en vuit centres públics de la ciutat de Barcelona. A la fi de juny vaig llegir en la premsa l'article que feia l'avaluació de la iniciativa. Tots ells són centres de Secundària i el programa està dirigit a adolescents nouvinguts perquè adquireixin el coneixement mínim del català abans de la seva incorporació a l'escola. Ha estat un programa de sis mesos, de setembre a febrer, en el qual se'ls ha ensenyat el català de manera intensiva, però no la sintaxi i la gramàtica, sinó que ha treballat principalment la comprensió, l'oral i l'escrita i l'expressió oral. A més, han analitzat el coneixement de la cultura i els costums catalans i, a més dels tutors especialitzats en l'ensenyament de la llengua, han comptat amb ajudants especialistes en dol i en situacions difícils en els processos migratoris. Aquesta iniciativa, denominada “Aules d'acollida accelerada” (Aules d'Acolliment Ràpid), ha estat ben valorada pels propis alumnes i tutors en general, i el Departament d'Educació ha manifestat la seva intenció d'estendre l'experiència a tots els centres educatius en el curs que comença. També hi ha opinions en contra: hi ha sociòlegs que afirmen que l'aula d'acolliment perjudica la integració, i que el que prefereixen és donar el reforç intensiu a l'aula habitual.
En el nostre cas, és dur que els alumnes que arriben a partir dels 11-12 anys s'incorporin de sobte a una escola de model en basc, que puguin continuar els seus estudis amb normalitat i integrar-se en el grup. I aquesta impossibilitat es resol moltes vegades enviant al nouvingut a una escola del model A, conculcant el dret a estudiar en basc i perdent la possibilitat d'euskaldunizarlo.Caldrà experimentar
diferents plantejaments per a buscar noves claus.
Bidali zure iritzi artikuluak iritzia@argia.eus helbide elektronikora
ARGIAk ez du zertan bat etorri artikuluen edukiarekin. Idatzien gehienezko luzera 4.500 karakterekoa da (espazioak barne). Idazkera aldetik gutxieneko zuzentasun bat beharrezkoa da: batetik, ARGIAk ezin du hartu zuzenketa sakona egiteko lanik; bestetik, egitekotan edukia nahi gabe aldatzeko arriskua dago. ARGIAk azaleko zuzenketak edo moldaketak egingo dizkie artikuluei, behar izanez gero.
Un dels motius per a la investidura de Salvador Illa com president de la Generalitat ha estat el pacte PSC-ERC. No és un pacte sobiranista en absolut, però en alguns aspectes es podrien obrir noves portes, tret que l'estratègia política de frenada del PSC-PSOE, que és... [+]
Ja no sé si estem colpejats per les onades de calor, si és una hipocresia de sempre o una lògica sistèmica, però la bretxa entre el que sabem, la qual cosa diem i el que fem, més enllà de la preocupació, em sorprèn, sobretot en un ambient estiuenc. Notícies, recerques,... [+]
Amb la caravana Zabalduz, a la ciutat de Bihac, a Bòsnia Hercegovina, l'activista Nihad Suljic ens va explicar que el riu Drina és la major tomba dels Balcans. Perquè no s'oblidin, s'encarrega d'identificar els cadàvers que es troben i de donar-los sepultura, amb la finalitat de... [+]
A l'estiu, els jubilats no solem tenir gana de vacances i podem analitzar amb calma tot el que ens envolta. Heus aquí alguns temes que m'han sorprès.
Espanya. L'Eurocopa i els Jocs Olímpics han complert tot l'estiu. Haig de dir per endavant que la competitivitat esportiva... [+]
Els meus cicles comencen al setembre i acaben al juny, en realitat, (anava a posar-me, però cada vegada que utilitzo el plural em crida un nan al cap, “seran teus!”), i així ha estat en la meva vida, hi hagi o no vacances, tingui o no treball remunerat en l'horari. Ni... [+]
La regió de Mèrida (Mèxic) ha estat objecte aquest any de gran polèmica per la col·locació en una platja d'una escultura en homenatge al déu grec Posidó. Merida es troba en la península de Yukatán, on el poble de Maia tracta de preservar la seva cultura, dins de les... [+]
La situació actual requereix una anàlisi minuciosa del que hi ha darrere dels títols, les manifestacions, la difusió manipulada d'alguns fets, l'ocultació fosca d'uns altres i la propaganda disfressada d'anàlisi en la majoria dels grans mitjans de comunicació. La situació... [+]
Els empresaris i responsables polítics del sector ens diuen que el turisme genera riquesa i ocupació, però què és el treball turístic? Quin tipus de treball genera el turisme? I qui gana amb això?
L'entitat Sant Sebastià Turisme diu que més de 15.000 persones treballen... [+]
La principal característica del meu equip de bàsquet és la seva personalitat. Se sol dir que això és una característica comuna entre l'equip i l'afició. No obstant això, des de l'adreça no es té en compte aquesta identitat de tots els aficionats. De fet, els aficionats... [+]
Tots sabem que la llibertat és un concepte difícil, de marge múltiple, difícil de definir amb paraules. Sovint ho definim amb immensitat, amb poder decidir sense condicionaments, sense conseqüències o sense assumir la responsabilitat de les accions. Però com no hi ha res... [+]
Experts i víctimes han participat en les trobades del Departament de Glotodidáctica de la UEU sobre els euskaltegis i la interseccionalitat. Hi ha hagut estudiants en el centre, estudiants sense privilegis, oprimits, en els racons. Perquè els gèneres dissidents, els sords,... [+]
Hi ha paraules, formes, gestos i actituds que no poden entrar i sortir del cos. Els que s'introdueixen en el cos i es podreixen en ell. Perforen el cos. Descomponguin el cos. Eliminen el cos. I es va acabar. No es pot tornar a un estat anterior a un cos que s'ha descompost. No de... [+]
Començament de l'estiu. Ressaca del festival EHZ (atx, mal de cap). Ganes de respirar després d'un curs carregat. Buidar el cap. Reconnectar elements clau. Prendre's un temps en família, tornar a veure a vells amics i descansar (una mica) en la lluita diària. De bo de bo?... [+]