La manifestació a Bilbao estava autoritzada i no va haver-hi cap incidència. A les nou de la nit, quan el cap de la manifestació va arribar a Zabalburu, encara quedaven diversos milers en el punt de partida. L'organització va llegir un text sol·licitant la paralització immediata de les obres de Lemoiz, la denegació de l'autorització d'una central a Tudela i la retirada del projecte de la costa nuclear basca.
El de Bilbao no era un cas aïllat, ja que el moviment antinuclear es trobava en ple apogeu europeu, però gràcies a la multitud i consens social allí reunits, el moviment contra la central de Lemoiz es va convertir en un referent. Un any abans, la principal fita del moviment antinuclear europeu es trobava en l'Isère francès, en la central Superphènix de Creys-Malville. Lemoiz va prendre el seu testimoni.
A pesar que l'autòpsia al cadàver de Vital Michalon va evidenciar la causa real, l'Administració de Justícia va arxivar el cas sense exigir cap responsabilitat
El primer ministre Pierre Messmer va presentar en 1974 el projecte Superphénix, “el superreactor més poderós del món”. Es va posar en marxa en 1976 en el Creys-Malville i aquest mateix estiu es van reunir prop de 20.000 persones per a detenir la central. El pròxim estiu hi haurà molta més gent. Davant l'èxit de la manifestació bilbaïna, un parell de setmanes després, el 31 de juliol de 1977, 60.000 persones procedents de tota Europa es van donar cita en la Marxa Internacional Antinuclear. Però la compareixença no estava permesa. El Govern francès va prohibir als ciutadans acostar-se a la central i va enviar 5.000 CRS perquè complissin l'ordre. La policia va atacar als manifestants amb duresa, utilitzant, entre altres coses, magranes. Centenars de persones van resultar ferides i l'explosió d'una d'elles va provocar que el professor de física de 31 anys Vital Michalon explotés els pulmons. Segons el primer informe de la policia, va morir d'un atac al cor.
La central del Creys-Malville no va ser paralitzada: Va estar en funcionament fins a 1997. I encara que l'autòpsia al cadàver de Vital Michalon va evidenciar la causa real, l'administració de justícia va arxivar el cas sense exigir cap responsabilitat.
Al nostre país, dos anys després, el guàrdia civil José Martínez Salas va matar a tirs a Tudela a l'ecologista Gladys de l'Estal en un acte contra les nuclears. Ell va ser jutjat, però va ser condemnat al mínim i no sembla que ho trepitgés en la presó. A més, uns mesos després li van donar la creu del Mèrit de la Guàrdia Civil i deu anys després una altra medalla al mèrit militar.
Portem unes setmanes amb la "serp d'estiu" sobre el TAV i amb la possibilitat d'enllaçar la "I basca" des de Pamplona, des d'Ezkio o Vitòria.
És decebedor veure que el nostre Poble continua depenent de decisions interessades i no argumentades pels llebrers i gossos de caça que... [+]
La crisi ecosocial generada pel capitalisme està provocant un malestar global en tot el planeta. Els "cims" dels recursos materials i energètics, establint límits de creixement i acumulació, porten amb si desequilibris entre la naturalesa i la societat. Les rodes boges de... [+]
L'Ajuntament de Bilbao ha posat en marxa la Zona de Baixes Emissions al juny, encara que no es preveu que les multes comencin a imposar-se fins a setembre. Aquesta mesura limitarà l'entrada de vehicles vells a l'esplanada burgesa de Bilbao de dilluns a divendres, segons EiTB. Els... [+]
Ens reunim amb Victor Paco per a parlar del projecte E-CHO, encara massa desconegut. És un reconegut ecologista del País Basc Nord, que porta anys liderant l'associació CADE pel medi ambient. A la fi de l'any passat es va obrir un nou marc de lluita a ell i a altres ecologistes... [+]