Aprofitant que el 24 d'octubre és el dia contra l'emergència climàtica, la vespra diversos militants de Sortu s'endinsen en l'edifici de la central nuclear de Lemoiz per a reivindicar una “transició ecològica justa”. S'han col·locat dues pancartes gegants visibles des de fora. “Lemoiz té una gran càrrega simbòlica perquè fa mig segle l'oligopoli de l'energia va apostar per la nuclear i la lluita popular li va impedir aquest projecte”, expliquen en una nota per a justificar el lloc de l'acció.
???????? ?????????? ????????? ????? ??? ???????????? ??????????? ???? ??? ?.#IND #ClimateAction #SOSEnergia pic.twitter.com/vepdmgdv7a
— CREA #Indarra (@sortu EH) per a la Independència October 23, 2022
Sortuk ha utilitzat l'acció del diumenge per a reivindicar. Entre altres coses, han advertit que les nombroses crisis que vivim avui dia no s'han produït “per casualitat” i han acusat el sistema capitalista de ser el causant de la guerra, de la depredació, de l'explotació, del canvi climàtic i de la pobresa. Culpa als aplicadors de polítiques neoliberals: “Són responsables l'IBEX-35 i la indústria armera, els fons de voltors i bancs, Iberdrola, Petronor i les elits econòmiques i financeres”, segons Sortu.
La “intervenció”, tant en el mercat energètic com en l'immobiliari, s'ha considerat imprescindible per a fer front a les crisis. Reivindiquen un “canvi de rumb de 180 graus”: “És urgent incrementar els sous i pensions, repartir la riquesa, enfortir els serveis públics i construir un sistema públic comunitari de vigilància”.
Han posat com a exemple la lluita de Lemoiz i han recordat a la ciutadania que és possible “canviar les coses”. S'ha tornat a convocar l'organització i s'ha demanat que el 12 de novembre s'aixequi la “ona pel canvi” a Bilbao. Efectivament, EH Bildu ha organitzat la manifestació i exigiran la fi de la guerra, el repartiment de la riquesa i la sobirania, entre altres.
"Larunbatean Gladys gogoratu eta borrokan jarraitzeko gogoak ditugula ospatzeko bilduko gara", adierazi dute antolatzaileek.
Jose Luis Zumetak, Vicente Ameztoyk eta Carlos Zabalak duela berrogei urte nuklearren aurkako jardunaldi batzuetarako margotu zuten Lemoiz Gelditu horma-irudia erakutsiko da Bilboko Arte Ederren Museoan. Autokritikarik egin gabe, EAJko sailburu batek aurkeztu du.
Euskal Herrian eraiki nahi zituzten lau zentral nuklearren aurkako borroka babesteko, Jose Luis Zumetak, Karlos Zabala Arrastalu-k eta Bixente Ameztoik Lemoiz gelditu horma-irudia sortu zuten 1980an. Duela gutxi, Bilboko Arte Ederren Museoari eman diotela argitaratu zuen... [+]
Ostegunean estreinatu dute Ez, eskerrik asko! Gladysen leihoa dokumentala Donostian. 1970eko eta 80ko hamarkadetako energia nuklearraren aurkako borroka du hizpide. Tartean, Gladys del Estalen bizitza: poliziak tiroz hil zuen 23 urteko gazte donostiarra. Hil zutenetik 40 urte... [+]
Egun hauetan gertatukoarekin artikulu bat idazteko baino, enziklopedi oso bat idazteko gaia badago. LEMOIZko zentrala dela eta ETAk Joese Mª Ryan injiniadorea bahitu zuen.
Berehala egin zuten eskabidea: injiniadorearen truke Lemoizko zentrala desegitea eskatzen zuten... [+]
Daborduko Eusko Jaurlaritzaren esku dago Lemoizko zentral nuklearra izango zenaren lur-eremua, eta haren geroaz zalantzak agertu ditu Eguzkik. Ematen zaion erabilera publikoa izan dadila eta betiere lehengoratzeagaz bat egin dezala eskatu du talde ekologistak. Sarritan aipatzen... [+]
Alfonso Etxegarai ETAko kide ohiak 33 urte eman ditu Afrikan deportatuta eta irailaren amaieran jakin zenez, Euskal Herrira itzuli berria da. Itzulera hori kontatu nahi du Caminho longe dokumentalak eta horretarako herritarren diru-ekarpenak jasotzen ari da.
Estatuak Lemoizko zentral nuklearra Eusko Jaurlaritzaren esku uzteko prozesua bukatzear da, eta, tamalez, Iberdrola guztiz libre geratuko da inguru hura lehengoratzeko izan zitzakeen erantzukizun ekonomiko guztietatik. Eguzkiren iritziz, lotsagarria da eta honelaxe adierazi dio... [+]