Jin i aneu. La visita del seu president, Emmanuel Macron, els ha deixat un gust agredolç. A pesar que París ha convocat un "diàleg polític", els independentistes afirmen que les condicions per a això no són completes. De fet, no ha promès gens concret i els ha parlat amb una generalitat: els ha dit que no té intenció de "passar violentament" la llei del cens electoral, que dedicarà "unes setmanes" als objectius d'aconseguir " tranquil·litat i reobrir el diàleg". Però no ha retrocedit quant a la modificació legal que ha suscitat la queixa. La reforma de la llei del cens electoral a París ha provocat grans conflictes a l'illa de Kanaky, que continua depenent de França. Un mes després d'iniciar " un diàleg polític", comunica als agents locals la seva intenció d'aconseguir un "consens general".
L'actualització d'aquest cens suposa, a més de reduir el pes de les canacas, una falta de respecte al nucli dels Acords de Pau de Noumea de 1998. El 2 d'abril van votar a favor els senadors francesos i el 15 de maig els diputats. Obre el dret de vot a les eleccions provincials a les persones que resideixen a l'illa durant més de deu anys –seguint els Acords de Noume, el dret que tenien els no autòctons que estaven en la llista de votacions abans de 1998–. Robert Xowie, senador independentista, ha parlat amb duresa contra el canvi constitucional: "Per a poder complir amb l'objectiu del Govern francès d'eliminar tota possibilitat d'independència del Canadà, tenim la dilució de la ciutadania canadenca dins de la ciutadania francesa".
Quant als incidents, Macron espera "una crida al final de tots els bloquejos" de tots els agents. Ha parlat amb duresa contra els ciutadans del carrer en els últims dies i ha precisat que posarà en planta totes les mesures per a "recuperar tots els barris, tots els retorns i tots els bloquejos". Macron anuncia que, res més acabar els incidents, decidirà el final de la situació d'emergència. "Ajuda urgent per al pagament de salaris", "fons monetari solidari" i Kanaky promet una sèrie de mesures econòmiques per a "reconstruir" i "ajudar als qui sofreixen bloquejos".
Contesta als periodistes que el referèndum sobre la independència està "en els objectius" en la roda de premsa oferta a la tarda. No obstant això, si es va abans de l'adaptació del cens electoral, l'assoliment del sí que serà difícil per als independentistes. El 41,2% són actualment autòctons. Bàsicament, la immigració va ser l'estratègia política de París per a rebentar el pes dels independentistes. Prova d'això és la carta enviada pel primer ministre, Pierre Messmer, al secretari d'Estat francès d'ultramar, Xavier Deniau, en 1972: "Superarem l'altar nacionalista dels autòctons si les comunitats que no hem creat en el Pacífic formem una majoria. La immigració massiva de francesos del Metropolità i Ultramar no hauria d'amenaçar la presència de França a Caledònia". De 1969 a 1976 es van instal·lar 20.000 immigrants blancs a l'illa, augmentant la població en un 20%, i des de llavors la migració dels blancs ja ha fet.
COVID-19ak eragindako osasun egoeragatik independentziari buruzko erreferenduma atzeratzea galdetzen zuten independentistek, hori gabe boikotatuko zutela abisatuz. Eskaerari elkor, hitzordu politikoa burutu zuen Frantziak abenduaren 12an. %96,49ak Frantziaren mende gelditzearen... [+]
Botoen %53,3 lorturik, ezezkoa atera da garaile urriaren 4an burutu Kanaky herriaren independentziari buruzko erreferendumean. 2018ko bozketarekin konparatuta, baietzaren aldeko botoa 3,4 puntu igo da.
“Nahi ote duzu Kaledonia-Berria burujabetza osora heltzea eta independente bilakatzea?”. Galdera horri erantzun beharko diote erreferendum bidez urriko lehen igandean Frantziaren menpe segitzen duen Kaledonia-Berriko herritarrek. 1853an indarrez kolonizatuak izan... [+]
Jende galdezketa edo erreferenduma iragan da Kanakian. Batzuentzat egun historikoa, beste batzuentzat zepo bat omen. Galdezketa hori ez da burujabetzarantzeko lehen urratsa baizik, nehork uste baino gehiago boz bildu baitute independentiztek eta Matignoneko itunak beste bi... [+]