Entre 1939 i 1941 es van homenatjar el dissabte als 2.400 esclaus del franquisme que van ser obligats a construir la carretera entre Igari i Vidángoz, en l'alt d'Igi. Representants de l'associació El Camí de la Memòria va organitzar un homenatge en el qual van reivindicar que la memòria d'aquells represaliats antifeixistes ha de ser el nostre camí. Veure galeria de fotos completa aquí.
El Camí de la Memòria fa 20 anys va realitzar el primer homenatge d'aquesta manera en l'alt d'Igari. Fa dues dècades, 12 ex presidiaris van rebre l'homenatge. Tots han mort, però cada any centenars de persones continuen participant en el seu homenatge: familiars, membres de diferents associacions memorials, veïns de les valls de la zona.
Per als 2.400 represaliats continuen fent passos en la cerca de la veritat, la justícia i la reparació, més enllà de l'homenatge. Enguany, per exemple, els familiars dels quals van treballar com a esclaus en la carretera entre Igari i Vidángoz han presentat una querella al·legant que va ser un delicte contra la humanitat i que mai s'extingeixen. Els jutges la rebutgen. En nom dels seus familiars va intervenir Valentin Esteban, a qui va seguir la querella en nom de la immensa majoria sindical, Sabí Quadra.
L'acte va comptar també amb la participació de diverses associacions memorial: Kattin Txiki d'Oiartzun, Memòria Històrica i Justícia d'Andalusia, Els Barracons de Madrid i VMRE de França. Chantal Penicaut, membre d'aquesta última associació i filla d'un exiliat de Garde, va fer un advertiment: “La punta de la dreta, el feixisme, una vegada més, és un risc real per a les eleccions franceses del pròxim cap de setmana”.
En aquest sentit, Josemi Gaston, de l'Institut de la Memòria del Govern de Navarra, va afirmar que la memòria històrica ha de ser necessàriament antifeixista. A més, va recordar que des de l'any 2015 el Govern de Navarra ha fet passos per a la declaració d'espais de memòria com l'alt d'Igariko.
Precisament perquè la memòria històrica ha de ser antifeixista, l'acte central de l'homenatge el van realitzar dos membres de la plataforma Yala Nafarroa Plaestina: Mirian Bravo i Ona Arafat. Arafat és una gacana que ha perdut ja més de 50 germans en el genocidi dels últims mesos. A més d'agrair la solidaritat, va llançar un missatge contundent: “Afrontem l'Estat genocida d'Israel i Palestina estarà lliure del riu a la mar”.
Com tots els anys, els familiars del pres bakiotarra Txomin Uriarte van cantar el tango inventat en el seu moment, en un dels moments més emotius de l'homenatge. “La seva memòria, el nostre camí”, va ser resumida pels organitzadors.
Veure més de 200 fotografies en la web d'Euskalerria Irratia.
A Rosa, sí, perquè així ho dèiem els de casa i els amics. El 30 de juny complirà 29 anys de vida a conseqüència d'una infecció provocada per un pelotazo llançat a 7-8 metres pels ertzaines. Això va quedar patent en la compareixença o sessió de treball celebrada el 26... [+]
Com a la nostra professió se li ha acusat d'ideologitzar i de ser subjectiu, els historiadors tenim una obsessió especial per mantenir l'objectivitat i el rigor científic. En conseqüència, en el passat, entre els historiadors també existia un prejudici sobre les fonts de... [+]
Erorien Monumentua eraisteko eskatzen duten memoria elkarteen ustez ezin da eraikin frankista horren etorkizuna utzi herritarren esku: “Faxismoa omentzen duen eraikinarekin zer egin frankismoaren oinordekoek ere parte hartzen ahal duten galdeketa batek ezin du... [+]