"En les últimes dècades s'han fet passos en la normalització del basc i la comunitat educativa ha estat un dels seus pilars fonamentals", ha explicat el Consell. "Però el basc segueix en una situació minoritària, i, per tant, amb l'objectiu de la igualtat, el basc necessita mesures proactives, no es pot regular com si les dues llengües estiguessin al mateix nivell. Per això, la futura normativa ha de partir del model educatiu que més èxit ha tingut a l'hora de crear alumnes euskaldunes plurilingües, és a dir, amb el basc com a llengua vehicular i vehicular. Per tant, el basc ha de ser la llengua normalitzada del sistema educatiu. Així mateix, s'haurà de prestar especial atenció als alumnes que accedeixin sense conèixer el basc, i la pròpia llei haurà d'establir els criteris generals per a adequar els projectes lingüístics a la realitat sociolingüística. Sempre es basarà a donar més a qui tingui menys basc".
"I, clar, no es pot entendre la llengua obviant la cultura associada", afegeix. "La cultura també és un dret, i en el camí d'una educació de qualitat, és imprescindible garantir la transmissió de la cultura en basca com a element de cohesió social".
La roda de premsa ha reunit pares, treballadors, alumnes i professors de la comunitat educativa per a presentar la recollida de signatures, així com a representants d'Euskal Herriko Ikastola, EHIGE, Hik Hasi, HEIZE, STEILAS, LAB i ELA.
"Amb aquesta recollida de signatures volem obrir a tots els ciutadans i ciutadanes d'Araba, Bizkaia i Guipúscoa la via per a expressar i reivindicar que l'educació necessita més basca", diu el Consell. S'exigirà als membres del Parlament Basc que en la nova llei es recullin tres punts:
1. Un model generalitzat inclusiu en el qual el basc sigui llengua vehicular i vehicular.
2. Currículum basc centrat en la cultura basca.
3. Desenvolupar íntegrament en basc l'educació no reglada.
La recollida de signatures es prolongarà fins al 15 d'octubre. Podran signar-ho els ciutadans d'Àlaba, Bizkaia i Guipúscoa majors de 16 anys, de manera presencial en les taules que s'instal·laran per a la seva signatura, en la pàgina web www.euskaragehiago.eus.
El Govern Basc s'acaba de constituir i la consellera d'Educació serà Begoña Pedrosa. Sent viceconsejera en la legislatura anterior i sent una de les fundadores de la nova Llei d'Educació aprovada el mes de desembre passat, ens està permès plantejar... [+]
La recentment aprovada Llei d'Educació és tan dolenta com nova. Al llarg de tot el procés de tramitació hi ha hagut un ampli sector social en contra de l'esperit d'aquesta llei, i aquesta oposició ha estat major davant la seva aprovació. Volem fer pública la valoració i la... [+]
La nova Llei d'Educació, que calia néixer del consens, s'ha aprovat en còlera i en desacord. La falta d'acord es deu a la qüestió públic-privada i als models lingüístics. Molta pena.
En això seguim el model espanyol, perquè en la CAPV no som capaces de posar unes bases... [+]
Els qui redactem i signem aquestes línies som joves d'entre 20 i 26 anys que ens hem unit en el context del relleu generacional d'Euskalgintza. En el nostre cas, hem decidit fer una aportació a la lluita del basc a Euskal Herria des d'Euskaraz. Cadascun de nosaltres, condicionats... [+]
Jo pensava escriure aquest article sobre l'amnistia obtinguda pels catalans, perquè aquest assoliment ha posat de manifest que tot es pot negociar i, sobretot, que els nacionalistes han deixat passar el moment històric d'aconseguir qualsevol cosa menys amnistia. Uns negociant... [+]
Si la Llei d'Educació ha de garantir un coneixement suficient de les llengües oficials (nivell B2 al final de l'ESO) i una vegada vist que els models actuals no garanteixen aquest coneixement, com han demostrat diverses recerques –tesis doctorals, informes educatius…–, és... [+]