La recentment aprovada Llei d'Educació és tan dolenta com nova. Al llarg de tot el procés de tramitació hi ha hagut un ampli sector social en contra de l'esperit d'aquesta llei, i aquesta oposició ha estat major davant la seva aprovació. Volem fer pública la valoració i la reflexió de l'ocorregut.
No creiem que en l'últim moment les aportacions acceptades o rebutjades hagin frustrat la llei que fins llavors era bona, perquè des del principi el seu plantejament era perjudicial per a l'escola pública: la llei que equipés la xarxa pública i la privada mai resistirà la segregació, no subordinarà els interessos privats a l'interès comú i no garantirà el dret a rebre en igualtat l'educació euskaldun de tots els alumnes. Paral·lelament als primers passos per a l'elaboració de la nova llei, el Departament d'Educació va dotar i va ampliar en el temps els mòduls de concertació educativa, va ampliar les subvencions i va adaptar la planificació i zonificació a favor de la xarxa privada. El procés de la llei sempre ha anat per aquesta línia privatitzadora, perquè la base és que els centres públics i privats conformen el Servei Públic Educatiu Basc.
La imposició del PSE ha generat un gran renou, que ha fet que la llei declari que es mantenen els models lingüístics. Hi ha hagut un canvi desfavorable i ha obligat a EH Bildu a votar en contra, però tampoc en l'acord de 2022 i en l'avantprojecte posterior s'ha recollit cap garantia perquè el model D continuï sent un sistema d'immersió, o perquè els models A i B de la xarxa privada s'eliminin. La mala redacció actual no converteix a les anteriors en bones. Els esborranys no establien cap avanç en l'euskaldunización.
La llei no es basa en el consens històric amb els agents educatius, sinó en la negociació desenvolupada entre alguns partits a partir de la tardor de 2020, en la qual el PNB i EH Bildu han lloat almenys la col·laboració de tres anys. Un any després de les negociacions, molts agents educatius (sindicats, patronals, associacions de pares, plataformes locals, centres educatius, experts... en total, al voltant de 90) van tenir l'oportunitat de rebre informació i donar la seva opinió en la Comissió d'Educació del Parlament Basc. Els impulsors de la llei van presentar com a adhesions dels agents el que s'ha dit en aquella comissió, a pesar que en moltes ocasions es va manifestar la seva total oposició. En aquest ambient de presumpte consens va arribar el suport del 90% del Parlament a l'abril de 2022 (que va durar poc, perquè Podem va marxar a curt termini). La representació era àmplia, suficient per a aprovar tantes lleis com es vulgui, però el suport dels agents no s'ha materialitzat en absolut en tot el procés, ja que en el Consell Escolar d'Euskadi només les patronals han donat suport a la llei juntament amb l'administració. Per contra, els partidaris de l'escola pública han mostrat la seva oposició i han organitzat grans manifestacions al carrer.
El desigual sistema educatiu que han dibuixat les polítiques a favor de la xarxa privada durant dècades exigeix mesures urgents a favor de la xarxa pública i dels interessos comuns
Aquesta nova llei donarà un suport legal a la concertació universal que des de fa temps tenim establerta en la CAPV. Aquesta concertació ha permès una excessiva presència de la xarxa privada i no les possibilitats de les famílies. El desigual sistema educatiu que han dibuixat les polítiques a favor de la xarxa privada durant dècades exigeix mesures urgents a favor de la xarxa pública i dels interessos comuns. Les campanyes institucionals de planificació, zonificació i matriculació dels centres haurien d'orientar-se a això. En el seu lloc, en establir les polítiques educatives, es posen com a excusa per a defensar els interessos de les xarxes privades les suposades eleccions familiars.
El contingut de l'acord signat al maig de 2022 per Jokin Bildarratz amb la majoria dels sindicats no té res a veure amb la llei, però el conseller l'ha utilitzat per a assenyalar que els sindicats els tenia assumits. Només un sindicat va signar l'acord general amb el Departament d'Educació al maig de 2023, en Arantzazu.
Els plantejaments que s'han posat sobre la taula en aquest procés, i els que recull la llei, són els exigits al llarg de la història per les patronals de l'ensenyament privat. En la CAPV les patronals són múltiples, desenvolupen múltiples models educatius, però pertanyen a la mateixa xarxa i a totes elles els interessa rebre més diners, encara que sigui en detriment de la xarxa pública. Aquesta llei ve a blindar els interessos de tota la xarxa privada en el moment en què la taxa de natalitat descendeix. Creiem que l'eina més eficaç per a fer front als centres doctrinadores, castellanoparlants o segregadors és sostenir una xarxa pública única, euskaldun, gestionada democràticament i dotada de recursos suficients. Tenim un llarg camí per recórrer, ja és hora de posar-lo en marxa.
En resum, considerem que aquesta llei és una llei sense consens social i poc consensuada, que en ser privatitzadora des del primer esborrador no serà eficaç per a acabar amb la segregació i no garantirà l'euskaldunización de tots els alumnes. Aquesta llei va en contra de l'escola pública i l'escola pública està en contra d'aquesta llei.
El Centre de Trobada Harro de l'Escola Pública Basca ha lluitat durant aquests anys per una escola pública per a tots i totes, com a eix del sistema. En aquest camí, encara que la llei recentment aprovada sigui un obstacle, continuarem apostant pel públic, consolidant la comunitat de la xarxa pública i atraient el major nombre de forces possible.
Arantza Fernández de Garaialde i José Manuel Martínez, membres d'Harro de l'Escola Pública Basca
Bidali zure iritzi artikuluak iritzia@argia.eus helbide elektronikora
ARGIAk ez du zertan bat etorri artikuluen edukiarekin. Idatzien gehienezko luzera 4.500 karakterekoa da (espazioak barne). Idazkera aldetik gutxieneko zuzentasun bat beharrezkoa da: batetik, ARGIAk ezin du hartu zuzenketa sakona egiteko lanik; bestetik, egitekotan edukia nahi gabe aldatzeko arriskua dago. ARGIAk azaleko zuzenketak edo moldaketak egingo dizkie artikuluei, behar izanez gero.
El passat 1 d'agost, una desena de persones de la família vam estar en Aranguren. Dos joves d'Aranzadi van donar a conèixer de primera mà les excavacions i treballs que s'estan duent a terme en Irulegi. Aquesta visita és molt recomanable, ja que recull la dimensió del treball... [+]
En primer lloc, volem fer arribar les nostres condolences als familiars i amics de la dona assassinada a principis d'agost.
Els habitants de Gaintxurizketa estem farts de la deixadesa de l'administració i dels responsables.
Els que vivim en el barri estem obligats a agafar el... [+]
He sentit dir que les millors llàgrimes són les que veuen els aeroports. Però suposo que es tractava d'altres llàgrimes el que va dir, i no com jo he vist durant aquestes vacances.
Durant diverses hores, les llàgrimes van dominar l'aeroport de Munic, llàgrimes d'indignació,... [+]
Els bascos sabem que l'aparell estatal està disposat a aprofitar les forces repressives de tots els colors i els mecanismes repressius de totes les formes, per a mantenir l'ordre social dins d'un sistema basat en la dominació, encara que per a això hagin d'infringir una llei... [+]
M'ocorre moltes vegades: fixar-me en les notícies i posar-me nerviós. La France revient, diuen. Tant la França de Le Pen com la xenofòbia i supremacia espanyola, com els pallassos inflables, s'aixequen una vegada i una altra. La merde revient. Com hem sentit, un grup de... [+]
Fins fa poc, la Unió Europea (UE) era una mar en calma. Tot anava bé. Tots vivíem tranquils. Els alts comandaments complien molt bé el seu treball i els europeus ens sentíem contents sota les seves ordres. De tant en tant els pagesos anaven al carrer a mostrar els seus... [+]
Abans de les eleccions va ser un lema en boca de tots: "Hem de posar la cura en el centre", ha afegit. Al marge de les expressions curioses i incorrectes que inventen els polítics i els que tenen la condició de polítics, haig d'admetre que durant un temps el tema va estar en tot... [+]
Fa ja molts anys que no segueixo la competició internacional (Jocs Olímpics, Mundials…). La indiferència, el cansament, el dolor… i també em produeixen una mica de ràbia. I, en conseqüència, l'alternativa que em queda és no veure-la.
El motiu no és que no li agradi... [+]
Amb l'objectiu de ser objectiu, posant l'accent en els moviments significatius que han existit dins del govern presidit pel senyor Pedro Sánchez, i davant els objectius que ha posat de manifest la signatura del decret d'últimes decisions, m'agradaria fer públiques algunes idees... [+]
Bagira prozesuaren emaitza, Herri bidea bide-orria izan zen. Bide-orri honetan, abertzaleen helburua herriari boterea itzultzea dela aipatzen da, eta boterea itzultzeko, herriari burujabetza maila maximoa emanen dioten instituzioak herriari eskaintzea adierazten da. Zehazten da... [+]
La Policia Municipal de Donostia-Sant Sebastià encara no ha donat solució a la falta de personal en la seva plantilla. Durant l'estiu la plantilla s'ha vist reforçada amb la contractació de desenes de policies locals per a atendre les diferents necessitats i serveis que... [+]
Les exigències de basca d'Osakidetza són abusives. Sens dubte. Estem col·locant i mobilitzant als professionals sanitaris en aquesta línia. Sense estar en contra del basc, amb poques intencions d'aprendre i molt menys d'utilitzar.
La nova plataforma de referència és “Unides... [+]
A pesar que han passat dos segles, el problema de La Plutònica no es pot deixar esvair en el pou de l'oblit. A més de 200 anys enrere per a conèixer la història de La Plutònica, hem de remuntar-nos a l'altre costat de l'oceà, Montevideo.
Els germans José Rosendo i Valentín... [+]
La quadrilla és una dels senyals d'identitat dels bascos. Tot basc té una quadrilla o, almenys, això és el que s'espera d'un basc nat. No és per a menys, perquè podríem dir que la Quadrilla és la unitat social d'Euskal Herria, l'àtom o component bàsic de la nostra societat... [+]
L'endemà passat, l'ona publicitària anunciadora de l'Ironman de Vitòria deia: “Anything is possible”. Tenia una cita amb un amic en la Plaça Nova de Vitòria-Gasteiz i, en el camí, vaig veure altres cartells, suports publicitaris i carpes. Alguns en anglès (“Finish... [+]