El passat 13 de desembre, la Carta de Drets Socials va reivindicar "uns pressupostos socials, sobirans, participatius, feministes i ecologistes" en les mobilitzacions celebrades en les capitals basques. Les organitzacions socials i sindicals que componen la Carta van denunciar que "els partits que componen el Govern Basc (PNB i PSE) estaven fent el projecte d'esquena a la ciutadania, sense cap procés de participació".
Gairebé dos mesos després, aquest dijous, el projecte de pressupostos ha arribat al Parlament Basc, on la Carta de Drets Socials indica que no ho aprova, perquè considera que no ha tingut en compte cap de les set reivindicacions plantejades al desembre.
Entre altres reivindicacions, la Carta de Drets Socials d'Euskal Herria incloïa la jornada laboral de 35 hores, el repartiment del treball, un repartiment més just de la riquesa, un salari mínim de 1.200 euros, sistema propi de pensions i una pensió mínima de 1.080 euros.
"Si els pressupostos no eren suficients per a fer front a les necessitats socials prèvies a la pandèmia, el projecte per a 2021 ha quedat encara més lluny, a causa de la crisi sanitària, econòmica i social que patim", han denunciat. "Els pressupostos no responen a les prioritats de la ciutadania, que no desenvolupa serveis públics ni reconeix nous drets socials, ni fa un pas més cap a un sistema de vigilància públic, universal i gratuït", ha afegit.
Finalment, el Parlament Basc ha aprovat els pressupostos amb la majoria de PNB i PSE, i no ha aprovat cap de les 1.289 esmenes parcials presentades per la resta de grups. Tots els partits de l'oposició s'han negat a fer els comptes.
La Carta de Drets del País Basc ens ofereix el 19 de novembre la possibilitat de deixar de mirar amb enveja els aturs d'Anglaterra, la manifestació de Berlín o les vagues i mobilitzacions de l'Estat francès. Les situacions locals ens faran protestar i els treballadors de cada... [+]
Euskal Herriko Eskubide Sozialen Kartak eta Zaldibar Argitu plataformak “kalean erakutsitako kezka eta indarra epaitegietara eramateko garaia” dela azaldu dute. Erantzukizun “zehatzak” argitzea eskatuko dute herri akusazioan.
Legegintzaldi bat baina gehiago egin beharko genuke atzera, Eusko Jaurlaritzaren eta gehiengo sindikala osatzen duten ELAren eta LABen arteko ezin eramana analizatzeko. Baina ondorio bat garbia da: agintari politikoen eta langileen ordezkarien arteko arrakala handitzen ari da... [+]
Publikoa eta funtsezkoa zaindu, aberastasuna banatuz. Lehenik bizitza! lelopean mobilizazio anitzak deitu ditu Euskal Herriko Eskubide Sozialen Kartak ekainaren 19an Hego Euskal Herriko lau hiriburuetan.
Eskubide Sozialen Kartak deitu du mobilizaziora. Kartan bildutako eragile eta sindikatuek dokumentu bat osatu dute, “pertsona guztiak eta haien eskubideak erakundeen politiken helburu izan daitezen ezinbestekoak diren hainbat neurrirekin”.
“Alarma egoeran hartu diren neurriek are eta ikusgarriago egin dute gehiengoaren kontra eta gutxiengo baten aldeko logikan oinarritzen den sistema honek ez duela funtzionatzen”, dio Euskal Herriko Eskubide Sozialen Kartak. Lehentasunezko hamar aldarrikapen sozial... [+]