Amb l'objectiu de reflexionar sobre el moviment abertzale al País Basc continental, deu nacionalistes que operen en diferents àmbits de militància han donat a conèixer el procés "Bagira". El moviment abertzale va florir fa 60 anys per sobre de Lapurdi, Baixa Navarra i Zuberoa, amb la publicació del Manifest d'Itsasu amb motiu de l'Aberri Eguna d'aquest any. En reconeixement al realitzat durant sis dècades i amb una mirada posterior, s'actualitzen les bases, s'acorden objectius i etapes compartides i s'inicien unes jornades per a articular-se com a moviment en les pròximes setmanes.
A més d'impulsar la transmissió generacional, tenen com a objectiu difondre els objectius i valors als nous públics. De fet, tenen clar que el futur del moviment abertzale està condicionat pel canvi " de generació" i que han d'aconseguir aquest pas del testimoni.
El 14 de desembre, deu militants al costat de Bidarrai presenten "Bagira": Pantxika Ibarboure, Jean Noel Etxeberri Txetx, Terexa Lekunberri, Jerónimo Prieto, Ximun Lacroix, Nerea Peponnet, Iñaki Berhokoirigoin, Mattin Etxeberria, Anita Lopepe, Txomin Poveda i Argitxu Dufau. Tots ells nacionalistes i d'origen popular i associatiu, que parlen per si mateixos. De moment, uns 60 ciutadans estan desitjant "Bagira".
Consideren que "partint d'una existència simple, la lluita abertzale ha avançat quantitativa i qualitativament fins a arribar a un punt important d'inflexió". Finalment, consideren que la fi de l'activitat armada d'ETA, l'estructura institucional aconseguida en Iparralde i el desenvolupament electoral dels nacionalistes bascos, estan en una situació "nova". No obstant això, diuen que al dolç se li afegeix el salat i que les lluites i alternatives s'emporten de manera "paral·lela" i "croada d'elgar". També tenen com a objectiu donar la volta.
Per això diuen que és un bon moment per a portar col·lectivament el procés de reflexió i definició: "Estem en una nova finestra semitancada per a construir en gran manera les possibilitats existents". El procés s'iniciarà al febrer, amb la transmissió històrica, fent el lloc necessari per a la celebració de l'Aberri Eguna en Itsasun els dies 8 i 9 d'abril.Posteriorment, es realitzarà un diagnòstic, des d'abril fins a l'estiu, per a analitzar la situació del moviment abertzale i els reptes de demà.
Finalment, des del començament del curs que ve fins a abril de 2024, es posaran damunt de la taula preguntes gruixudes: "Què som? Què és ser abertzale en el món actual? Què volem aconseguir? Quins objectius i etapes compartim a mitjà termini? Com moure's? Com organitzar-los i articular-los per a motivar-los? ". Amb l'Aberri Eguna de 2024, culminaran el procés de les trobades populars.
Bagira prozesuaren emaitza, Herri bidea bide-orria izan zen. Bide-orri honetan, abertzaleen helburua herriari boterea itzultzea dela aipatzen da, eta boterea itzultzeko, herriari burujabetza maila maximoa emanen dioten instituzioak herriari eskaintzea adierazten da. Zehazten da... [+]
Qui podia preveure que en 2024 el candidat d'EH Bai, Peio Dufau –que té com a substitut a Marie Heguy-Urain–, seria diputat? La campanya i l'estratègia contra l'extrema dreta han funcionat. Ipar Euskal Herria no enviarà a cap feixista a l'Assemblea Nacional francesa. Fins... [+]
A nivell de l'Estat francès, igual o fins i tot més fort, els ciutadans han plantat cara a la ultradreta. En Ipar Euskal Herria s'ha imposat un mur als discursos homòfobs i racistes. "Hem negat a l'extrema dreta a ballar", deien els membres de la coalició d'esquerres Front Popular... [+]
Bigarrenetik seigarren postura erori da Berdeen alderdia Ipar Euskal Herrian, Europar legebiltzarreko hauteskundeetan. 2019ko hauteskundeen datuekin alderatuta, 10.000 boz galdu dituzte; hots, %17tik %7ra pasa dira.
Jean René Etxegaraik Peio Etxeleku baztertu du Errobi lurraldeko arduretatik. Etxeleku Kanboko hautetsia eta EAJren Ipar Buru Batzarreko lehendakaria da. Joan den astean Hirigune Elkargoko buruak jakinarazi zuen poloko hamaika auzapezetatik seik galdegin ziotela... [+]
Mende erdia bete da Enbata legez kanpo ezarri zutenetik. Frantziako gobernuak Enbatak Hego Euskal Herriko ETA erakunde armatuarekin zuen balizko lotura ezarri zuen estakuru bezala. Horren ondorioz,Ipar Euskal Herriko lehen mugimendu abertzalearen azken kideak HAS Herriko Alderdi... [+]
Berrogei urte bete dira GALek aldarrikatu lehen hilketatik. 1983ko abenduaren 19an Ramon Oñaederra ‘Kattu’ 23 urteko errefuxiatua hil zuen talde parapolizial horrek Baionako Bourgneuf karrikako Kayetenia ostatuan. Gertakari hori mugarria izan zen, hor abiatuko... [+]