El 13 de maig el Tribunal Antiterrorista de París va estudiar, per sisena vegada, la sol·licitud de llibertat condicional d'Ió Parot. El presoner Jakes Esnal va ser examinat el 19 de maig per l'Audiència de Crides de París. Com van passar aquestes dues instàncies?
Per part de la fiscalia no es dona cap canvi, ha tornat a negar la situació política d'Euskal Herria. Es qüestiona el dret a sortir d'aquests presos per un possible risc, fixi's, en el cas d'Ió, la fiscalia va dir que l'alliberament és massa primerenca!. Davant aquestes llibertats condicionals que poden acceptar-se, han decidit actuar com a muralla, i estan confirmant aquesta postura d'una audiència a una altra.
En aquesta situació de bloqueig i amb 32 anys de presó, com són Parot i Esnal?
Crec que tenen tan clar el bloqueig davant el qual ens enfrontem, que saben que aquest posicionament de bloqueig és un indicador de posicionament polític. Si se situa més genèricament, en la mateixa posició amb el cors Alain Ferrandi i en Jean-Marc Rouilla, un dels fundadors de l'Action Directe, la fiscalia antiterrorista aspira a tornar a ser presonera. Tenen una posició fixa, sistematitzada, i al final el que denunciem des del principi és evident: no es pren cap consideració política, no es posa en marxa una política penal d'acord amb la situació política d'Euskal Herria.
El Ministeri Fiscal bloqueja en tot moment.
El tribunal de primera instància situa aquestes llibertats condicionals dins del context polític actual, considerant clarament l'existència del procés de pau i els suports dels càrrecs electes, institucions i societat civil d'Euskal Herria. Però la fiscalia antiterrorista està en una postura d'obstaculització (si aquests presos no criden al carrer).
En aquest context s'emmarca la manifestació del dissabte.
Per descomptat, volem que el tema torni a ser quadrat. Estem en un context especial en el qual s'ha format el nou govern francès i Emmanuel Macron torna a ser president. Per aquestes qüestions, és important fer sentir la veu d'Euskal Herria a través d'una manifestació. Els comuniquem que en els pròxims dies hauran d'incloure com a temes d'urgència el del procés de pau al País Basc.
També tenim portes a les eleccions del Parlament francès. Interpel·len als candidats.
Entrarem en un nou mandat i haurem de continuar treballant. És important que els candidats i candidates ratifiquin el seu compromís amb el procés de pau i amb nosaltres i nosaltres, per a poder influir també des del Parlament. Farem públics els posicionaments. A més, més enllà del posicionament, era important que els candidats tinguessin clar que el tema del procés de pau és el que inclourem en l'agenda.
Amb el Ministeri de Justícia francès es reunia una delegació del País Basc. En què consisteix aquest espai de diàleg?
La representació és aquí, però el diàleg s'ha interromput perquè estem davant una discrepància profunda i la situació està bloquejada. Demanem una adequació de la política penal, perquè hem d'avançar i passar a una nova etapa. Però en aquest sentit no s'ha produït cap canvi en el moment. Desbloquejar aquesta greu situació en cas de necessitat de reobrir l'espai de diàleg. S'està apostant per una situació fins al límit i això no es pot acceptar.
Acceptar o no la llibertat condicional d'Esnal i Parot dependrà de la seva resposta.
Totalment, i així és com hem situat l'assumpte. Al gener anunciem la nostra aposta per una nova fase mobilitzadora, una nova dinàmica que tirem de la desobediència civil. Aquestes audiències es van consolidar fa poc i vam donar l'avís: si la situació d'aquests presos és possible tancar-la; si no es dona resposta positiva, ens dirigirem a una acció major, apostant pel bloqueig d'Ipar Euskal Herria aquest estiu.
Baldintzapean aske uzteko eskaera aztertzeari uko egin zion Pariseko Dei Auzitegiak 2020ko irailean, baina defentsak jarritako helegitea onarturik, eskaera aztertu beharko du auzitegi horrek.