L'1 de juliol de 2015 va entrar en vigor la Llei orgànica de Protecció de la Seguretat Ciutadana 2015/4, coneguda com a llei mordassa. La nova llei va ser impulsada pel Partit Popular en el Govern d'Espanya, substituint a la fins llavors vigent Llei Corcuera de 1992.
Aquesta Llei orgànica, composta per 54 articles distribuïts en cinc capítols, tipifica com falta molt greu, greu o lleu les diferents infraccions que poden cometre els ciutadans, establint per a cada tipologia una sanció econòmica concreta: Les molt greus amb multes de fins a 60.000 euros, les greus amb multes d'entre 600 i 30.000 euros i les lleus amb multes d'entre 100 i 600 euros. Són de tota mena les accions sancionables que contempla la present Llei orgànica: manifestacions no comunicades, organització d'espectacles o festes no autoritzades, negativa a identificar-se davant un agent policial, insultar a un agent policial, beure alcohol al carrer...
Crítiques
Des del dia de la seva aprovació, els agents socials van criticar durament la llei mordassa, en entendre que el seu objectiu era limitar les llibertats dels ciutadans i criminalitzar les protestes. La indefensió dels ciutadans que porta la llei també va ser reprovada per permetre l'arbitrarietat de les forces de seguretat.
La Llei mordassa té un caràcter absolutament punitiu, i la gestió administrativa d'aquestes penes aprofundeix encara més en la situació de desprotecció de la ciutadania enfront de les forces de seguretat. De fet, les penes que prenen la via administrativa són gestionades pel dret administratiu, i tant la interposició de recursos com la seva resolució és un procés lent i costós dins de la Justícia espanyola. A més, les actes recollides pels funcionaris públics “gaudeixen de presumpció de veracitat, excepte prova en contra”.
Per tot això, durant els primers anys de la Llei mordassa es van organitzar desenes de protestes i iniciatives en contra d'aquesta, així com campanyes informatives dirigides a la ciutadania i als moviments socials. A Amurrio es va presentar, per exemple, la dinàmica a nivell d'Àlaba contra la llei mordassa que encara estava en tramitació a principis de 2015, 'Arabako Gazteak aixeca!' promoció de projectes.
En l'àmbit internacional també es van produir pronunciaments i missatges en contra d'aquesta llei. “Aquesta llei recorda els pitjors dies del règim de Franco i no es correspon amb una nació democràtica”, va escriure el diari The New York Times, al qual alguns membres de Nacions Unides també van considerar una mesura contra les llibertats civils.
Sancions en Aiaraldea
El mateix any de la seva entrada en vigor, en 2015, l'Ertzaintza va aplicar 24 vegades la Llei orgànica 2015/4 en Aiaraldea: 4 multes per resistència a l'autoritat, 9 multes per falta de respecte a la policia, 7 multes per consum de drogues, 3 multes per ús d'armes i una multa per danys als animals. Aquest mateix any, l'Ertzaintza va imposar una multa de 6.622 euros a 11 joves de la comarca per encadenar-se en el Parlament de Vitòria-Gasteiz. A més dels joves d'Aiaraldea, altres 12 alabesos també van ser multats per aquesta iniciativa a favor de la tornada a casa dels presos bascos. Cadascun d'ells va rebre una multa de 602 euros i van decidir no pagar la multa amb la intenció de “desobeir la llei mordassa”.
A partir de 2015, el nombre de sancions imposades per l'aplicació de la Llei orgànica 4/2015 en Aiaraldea ha augmentat de manera constant: En 2016 es van multar 46 multes, en 2017 va haver-hi 69 multes, en 2018 va haver-hi 75 multes i en 2019 va haver-hi 64 multes. Entre elles es troben 3 multes per no respectar el dret de reunió regulat per la Llei orgànica 1983/9, entre les quals es troba una concentració en defensa de la llibertat dels joves d'Altsasu enfront de la caserna de la Guàrdia Civil de Llodio.
1.577 multes en 2020
No obstant això, l'any passat l'aplicació de la Llei mordassa en Aiaraldea va culminar amb la tramitació d'un total de 1.577 multes per part de l'Ertzaintza. De fet, durant el període de domesticació davant la COVID-19 les forces de seguretat de l'Estat van utilitzar la llei de 2015 per a controlar-la.
Així les coses, l'any passat es van imposar 1.294 multes per desobediència, de les quals 884 van ser per no respectar l'alarma superior i 352 per no respectar els límits de circulació o les limitacions de reunió, com per no complir el toc de queda nocturn, reunir més de sis persones o desplaçar-se a un altre municipi.
En altres tipologies de multes, l'any 2020 també va aconseguir tots els rècords: 87 multes per faltes de respecte als policies, 144 multes per consum de drogues, 20 per ús d'armes ciutadanes, 4 multes per obstaculitzar el treball policial...
2021 pel mateix camí
Un any més, centenars de persones han estat sancionades per la llei mordassa en Aiaraldea: La Policia ha imposat 856 multes entre gener i octubre, de les quals 580 han estat per incompliment de les mesures restrictives imposades a conseqüència de la pandèmia de COVID-19.
Per primera vegada en aquests sis anys, l'Ertzaintza ha imposat sancions per desordres greus en Aiaraldea, un total de 9, moltes relacionades amb la vaga indefinida de Tubacex.
Gravació de la policia
En relació a la vaga de Tubacex, l'Ertzaintza s'ha valgut de la Llei orgànica 4/2015 per a evitar que l'actuació policial fos gravada, la qual cosa ha permès identificar a desenes de persones. La idea generalitzada és que la llei mordassa prohibeix gravar a la policia, però en aquest aspecte la realitat és una altra. La regla és clara: es poden gravar policies. L'ús d'aquestes imatges pot portar a la infracció, no a la pròpia captació d'aquestes. Es considerarà infracció la difusió d'imatges que “posin en perill la seguretat policial o l'èxit de l'operació policial”. A més, una possible denúncia de la Policia Nacional haurà de motivar prou aquests arguments. Però l'aplicació arbitrària de la llei mordassa sempre serà aquí. La Policia podria identificar als ciutadans pel fet d'estar gravant, amb la finalitat d'investigar el possible mal ús posterior d'aquests vídeos i fotografies. En cap cas pot evitar el rodatge d'imatges.
Reforma de la llei
En aquests moments està obert el debat per a la modificació de la Llei orgànica de Seguretat Ciutadana 2015/4. El PSOE i Unides Podem, socis de govern a Espanya, han acordat modificar la llei mordassa a partir d'una proposta presentada pel PNB.
S'estan preparant diferents esmenes per a introduir canvis legislatius. Això ha deslligat la indignació dels sindicats policials a Espanya, que suposadament limiten l'actuació policial, com que la veracitat dels atestats policials podrien ser qüestionats en un eventual procediment judicial. De totes maneres, està per veure què és el que aportarà i què mantindrà la reforma de per si mateix.
Fa nou anys, estant pendent de l'aprovació de la Llei Mordassa, el propi Consell d'Europa va dir que la llei anava a ser “desproporcionada” i la seva “gran preocupació”. “Aquesta llei és un absurd reaccionari i conservador per a criminalitzar la protesta i la crítica... [+]
Dagoeneko erreformaren %96 adostuta dute Espainiako Kongresuan erreforma lantzen ari diren alderdiek, eta datorren astean akordio batera iritsiko dira, El Plural.com-en irakurri dugunez.