Fa dos anys van començar a reunir-se els productors que avui dia formen part del projecte Hazialdeko, amb l'objectiu de posar en marxa un projecte conjunt per a enfortir el sector de cereals i llegums. “Se'ns va obrir la possibilitat de presentar-nos junts a una subvenció per a comprar una màquina per a netejar la llavor”, diu David Ruiz Azpilikueta. És de Bakedano i la majoria dels seus membres són del sud i del centre de Navarra, encara que també hi ha algun dels Pirineus i del nord entre ells. Tots ells treballen en un model ecològic i extensiu.
Els socis han continuat amb la col·laboració que es va establir per a l'adquisició de la màquina de neteja de llavors i han continuat treballant per a estructurar el sector. Es va comprovar que a Navarra es produïen pocs llegums i que, al mateix temps, la demanda de llegums era cada vegada major. “A penes hi havia llegums locals, però la demanda era alta tant en el model ecològic com en el convencional”. Amb l'objectiu de revertir aquesta situació, cinc o sis dels 15 socis del projecte han començat a produir llegums en les seves terres. Llenties, cigrons, mongetes… fan de tot.
“De moment tenim unes 40 hectàrees de llegums entre tots, i estem treballant amb Errigora i Ekoalde”, diu Ruiz. Fins fa poc les terres de pastura ocupaven la major part de les hectàrees de productors, però a poc a poc han anat destinant cada vegada més a la producció de llegums ecològics. “Acordem preus i traiem marca conjunta amb el nostre nom i logo d'Hazialde”.
A més dels llegums, els membres del projecte també elaboren cereals i farratge. “Elaborem un blat de qualitat per als forns i el nostre objectiu és connectar amb els forners de la zona”, ha declarat el productor de Bakedano. Tenen la mateixa intenció amb els ramaders. El treball en comú és el seu camí, i això és el que volen buscar també amb la resta de sectors. “L'organització i coordinació entre productors, forners, ramaders i altres és necessària, i per a això estem pensant ara a contractar un treballador”, ha afegit.
Són els primers anys de creixement i van a poc a poc, però també tenen molts projectes que miren al futur. “Començar a transformar els nostres productes pot ser una bona aposta, com la farina de blat, o el malt d'ordi”, diu. Es tracta d'aportar valor afegit al seu producte i alliberar-lo de la dependència que sempre han tingut amb els grans distribuïdors i cooperatives. “Al final, quan ens dirigim a aquest tipus d'empreses, els preus són molt baixos i sempre depens del mercat”, ha conclòs.