A l'octubre de 2022 han realitzat algunes trobades (aquí es pot llegir la crònica), però avui és la seva primera compareixença pública com a xarxa sindical d'habitatge en Hego Euskal Herria. Per què heu creat la xarxa?
Maite Martínez: Fa ja gairebé tres anys que els sindicats d'habitatge comencem a crear en diferents llocs d'Euskal Herria, i una de les idees bàsiques és que si volem solucionar el problema de l'habitatge cada poble no pot actuar només pel seu compte. I és més, si volem fer una forta lluita contra el capitalisme, hem d'anar més enllà de l'habitatge i del local.
Ane Salvador: Sempre diem que treballem local, que això és imprescindible, però que el nostre plantejament no és localista, perquè entenem que això pot ser un límit. El nostre marc geogràfic i polític és Euskal Herria, de moment hem conformat la xarxa d'Hego Euskal Herria.
Al País Basc Nord, des de fa temps i especialment en els últims mesos, han sorgit importants iniciatives populars entorn de l'habitatge. Teniu alguna relació amb ells?
A.S: En això estem.
Fa ja uns anys que a Euskal Herria es van crear els sindicats d'habitatge. Heu realitzat alguna valoració en la xarxa del camí fins ara?
A.S: Tres anys de marxa ens confirmen que la lluita per l'habitatge és una bretxa, una oportunitat per a trencar i territorializar la lluita de classes en els nostres barris, pobles i territoris; una resposta a les necessitats materials és una via interessant per a construir una comunitat política i activar la lluita. Creiem que s'ha demostrat que aquesta hipòtesi funciona també a Euskal Herria.
"Respondre a les necessitats materials és una via interessant per a construir una comunitat política i activar la lluita"
En la compareixença han fet una valoració fonamental de la nova Llei Espanyola d'Habitatge. La llei està donant molt a dir, vostès han enumerat tant aspectes positius com negatius, potser més negatius.
M.M: Començant per la part positiva, un és que els honoraris a abonar a les immobiliàries, que fins ara l'inquilí havia de pagar, els pagarà el propietari de l'habitatge.
A.S: En comparació amb l'avantprojecte de llei de 2022, els avanços són una sèrie de limitacions al negoci immobiliari. Es prohibeixen els desnonaments oberts, és a dir, els acomiadaments que s'instal·lin sense data ni hora. Això es feia per a evitar la solidaritat i la resposta popular, i serà il·legal segons aquesta llei. També es modifica el concepte de grans propietaris, que fins ara eren grans propietaris amb més de deu habitatges, ara més de 5. Però aquests beneficis també tenen limitacions.
Quines són aquestes limitacions?
A.S: Aquells que garanteixin el compliment d'aquests punts que la Llei no recull cap instrument específic. I que no es determinen sancions o conseqüències en cas d'incompliment. Ja tenim dues lleis d'habitatge en vigor a Euskal Herria, en ambdues es recull que l'habitatge és un dret que es garanteix, però no es compleix perquè no es desenvolupen instruments concrets. Són, com a molt, expressions de bona voluntat que queden en el no-res.
M.M: Aquests punts positius poden suposar petits avanços, però en qualsevol cas queden molt lluny dels nostres objectius: l'habitatge no pot ser una mercaderia.
En el costat negatiu, quines són les principals mancances de la llei?
M.M. Primera regularització de lloguers. Està sent molt citat, però és un missatge fals: la llei no posa sostre al preu dels lloguers. Durant anys diversos sindicats d'habitatges i moviments han reivindicat que una de les maneres de reduir la tragèdia que viu la classe treballadora amb el lloguer pot ser aquesta. Però la llei no posa sostre al preu del lloguer, sinó a l'increment del preu: permet un increment màxim del 2% per a l'any que ve i del 3% per als dos anys.
A.S: Per als dos anys següents sí, però a partir d'aquí el límit de pujada no està definit. En una època en la qual el salari real dels treballadors disminueix i baixa, és a dir, es manté l'essència del problema i la seva gravetat augmenta exponencialment.
"La llei no posa sostre al preu del lloguer, sinó a la pujada del preu"
En la roda de premsa també han explicat alguns punts dels quals la llei no aborda entre les seves mancances. Què hauria de recollir la llei, la qual cosa ha deixat fora?
M.M: La indústria del turisme. L'airbnb, els hotels, els habitatges turístics, els fons voltors... són un dels principals agents de l'especulació, que ni tan sols s'esmenten en la llei. Els principals responsables queden una vegada més fos dels límits legals. D'altra banda, la llei assenyala que es construiran 100.000 nous habitatges, però no fa referència al nombre d'habitatges buits: 4 milions en l'Estat, 275.000 al País Basc sud. Què passa amb aquests habitatges buits? Mai es prendran mesures? Construir més no és la solució.
A.S: La llei distingeix en tot moment les zones tensionadas de les no tensionadas, però no preveu mesures per a controlar aquests agents causants d'aquestes "tensions". En relació amb el que diu Maite, el problema no és la falta d'habitatge, sinó la divisió de la propietat i l'acumulació capitalista.
També subratllen la situació dels despapelados
M.M: Aquests petits beneficis que pot aportar la llei tampoc afectaran les persones empobrides que viuen sense papers perquè són persones sense drets. Seguiran condemnats a la invisibilitat.
A.S: En els sindicats d'habitatge això ho veiem tots els dies: moltes de les persones que acudeixen a les nostres assemblees no existeixen als ulls de la llei. El desnonament d'aquestes persones, moltes d'elles il·legals, ni tan sols fa referència a la nova Llei d'Habitatge, aprofundint en la invisibilitat.
"Aquests petits beneficis legals tampoc afectaran les persones empobrides que viuen sense papers"
Després de la compareixença d'avui, tenen previst els següents passos com a xarxa?
M.M: D'una banda, la roda de premsa és el primer pas d'una petita campanya sobre la Llei d'Habitatge, a partir d'ara anirem publicant uns cartells i vídeos per a visibilitzar la nostra posició i la nostra lluita. D'altra banda, l'any passat vam celebrar una sèrie de trobades a nivell d'Hego Euskal Herria, que repetirem enguany a la tardor. Mentrestant, continuem treballant en la nostra formació, en els fonaments polítics i en la integració.
A.S: Estem en procés de construcció.
* Pot llegir el text complet de la compareixença en: