També se'n dirà Llei Celaá –que ha estat el seu principal impulsora per la ministra socialista Isabel Cela- encara que oficialment es diu LOMLOE, que substituirà a la LOMCE que ha estat vigent des de 2013. Per a tirar endavant ha comptat amb els vots de PSOE, Unides Podem, ERC, PNB i Mes País, Equo, Nova Canàries i Compromís. En contra han votat pp, Ciutadans, VOX, UPN, Coalició Canària, PRC i Fòrum Astúries i s'han abstingut EH Bildu, Junts per Catalunya, BNG, Teruel Existeix i la Cup.
Portarà alguns canvis significatius als centres educatius de l'Estat espanyol. La religió ja no serà assignatura pendent i els qui no vulguin estudiar no hauran de triar més assignatures suplementàries; la dreta i l'esquerra han lluitat durant molt de temps entorn d'aquest tema. D'altra banda, en les Comunitats Autònomes amb llengua pròpia, el castellà deixa de ser llengua de comunicació obligatòria en els centres educatius i Madrid estableix la meitat, no més.
Els i les joves que arribin a Batxillerat tindran a partir d'ara quatre models en lloc de tres: la ciència i la tecnologia, les ciències humanes i socials i l'art, també se'ls oferirà el que ara es denomina "general", amb temes de ciència i lletres. S'habilitaran més espais públics per a l'educació de nens i nenes de 0 a 3 anys. En el cas dels centres concertats, les Institucions Públiques no concediran sòl públic i no rebran ajudes públiques en el supòsit de distribució per sexe de l'alumnat.