Els desastres de Silicon Valley Bank i la precària situació dels bancs no han estat suficients per a canviar el rumb de la Reserva Federal dels Estats Units (Fed), que ha incrementat els tipus d'interès en un 0,25% i que ja se situen entorn del 4,75% i el 5%.
Fa unes setmanes el president de l'entitat, Jerome Powell, va anunciar que augmentaria almenys un 0,50% els tipus d'interès, argumentant que la inflació encara està molt alta. No obstant això, a causa de la tempesta que s'està produint en el sector bancari, molts analistes consideraven que aquesta decisió anava a ser rebutjada i finalment mantinguda. El diari The Washington Post el va suggerir aquest diumenge en la seva editorial: “Els fallides dels bancs fan por”, deia.
La lluita per la inflació ha estat pressionada per la institució que justifica la seva existència, la qual cosa demostra que la situació del sector financer pot ser pitjor del que es preveu
Sigui bomber de la inflació o salvador dels bancs... res més. En aquest port sembla que Fed ha pres una decisió salomònica i s'ha quedat a mig camí.
Però la lluita per la inflació, que és la causa de la seva existència, ha premut la freno, i aquest alentiment de la velocitat fa veure que la situació del sector financer pot ser pitjor de l'esperat.
186 bancs a punt de fallida
Des de la setmana passada un informe sobre els bancs estatunidencs està volant. Publicat en la revista Social Science Research Network (pdf), l'estudi adverteix que el valor dels actius bancaris –béns, garanties i solvència– pot ser gairebé dos bilions de dòlars menys del que apareix en els llibres de comptabilitat, a causa de la pujada dels tipus d'interès de l'últim any.
Segons l'informe, 186 bancs estatunidencs corren el risc de trobar-los en la mateixa situació que Silicon Valley Bank; bastaria que la meitat dels clients surtin diners perquè el banc s'enfonsi. En total podrien córrer riscos de 300.000 milions de dòlars per la falta d'assegurament d'aquests dipòsits.
I n'hi ha prou amb atendre una noció bàsica per a veure que això pot ocórrer: “Si tots els clients amb dipòsits són iguals, circularan de la mateixa manera i en la mateixa direcció i simultàniament”. Daniel Cohen ha subratllat aquest risc, l'economista francès que va donar l'alarma amb la bombolla immobiliària de 2007, i aquí ho ha recollit l'agència Bloomberg.
Qui els salvarà?
Aquesta situació sembla haver provocat que el banc central dels Estats Units present una cara més laxa. Perquè “quan Fe estreny alguna cosa es trenca”, diu aquest, com ha recordat The Washington Post en la mateixa editorial.
El president de la Fe, Jerome Powell, va reconèixer en el congrés dels EUA que l'objectiu d'incrementar els tipus d'interès és augmentar l'atur
Però a qui té por de trencar el mercat financer, no li importa tant trencar la vida de moltes famílies. Així ho va demostrar Powell en el congrés dels EUA quan va reconèixer que l'objectiu d'incrementar els tipus d'interès és augmentar l'atur, reduir el consum, refredar l'economia i reduir la inflació.
Democracy Now! ressalta davant aquestes paraules la resposta de la senadora demòcrata Elizabeth Warren. en A més de posar en marxa una recerca, ha demanat al president dels Estats Units, Joe Bide, que “especejament” al cap de la Fe, per “continuar desmantellant les normatives financeres i incrementant els tipus d'interès, que previsiblement deixarà sense treball a dos milions de persones”.
Per a molts ciutadans, pot ser un 0,25% pagar o no la hipoteca, portar o no un sou a casa, i un estret personatge que li asseguri o no encendre la calefacció.